Zajlik a versenyfutás az idővel: nemzetközi kutatóakció keretében egyre nagyobb erőkkel keresik az Atlanti-óceán északi részén eltűnt Titanic-tengeralattjárót, és annak öt utasát. A kanadai Új-Fundland partjainál jelet vesztett hajóval kapcsolatban azt állítják a szakemberek, hogy várhatóan legkésőbb csütörtök reggelre végleg elfogy a benne lévő éltető levegő, így ezzel együtt a remény.
A hatóságok azóta többek között olyan hanglokátoros bójákat is bevetettek a keresésnél, amelyek a hangokat akár négyezer méteres mélységben is érzékelik. Az pedig egyfajta szalmaszálként hatott, hogy a Titanic-tengeralattjáró nyomában kedden csörömpölő, dörömbölő hangokat hallottak, ám ezek később fals eredményre vezettek az amerikai parti őrség szerda reggeli bejelentése szerint.
Kiknek a megmentéséért szurkolnak már nemzetközi szinten?
Az eltűnt merülőhajó fedélzetén utazott a Titanic egyik legjelentősebb specialistája, a 77 éves Paul-Henri Nargeolet. Az egykori tengerésztiszt 1986 óta az Ifremer mélytengeri tengeralattjáróinak parancsnoka volt, tucatnyi merülése során több száz tárgy felszínre hozatalában vett részt, 2007-től pedig a Titanic roncsait tulajdonló vállalat kutatási programvezetőjeként tevékenykedett.
A tengeralattjárón tartózkodik rajta kívül az 58 éves brit milliárdos üzletember, Hamish Harding, az Action Aviation repülőgépgyártó cég elnöke. Valamint egy pakisztáni származású, Nagy-Britanniában élő üzletember, Shahzada Dawood és 19 éves fia, Suleman is. Továbbá a merülőhajó kapitánya, ahogy feltehetően velük van a tengeralattjárós utazást szervező cég vezérigazgatója is.
A tengeralattjáró utasaival azért indult el, hogy megtekintse minden idők leghíresebb hajóroncsának víz alatti maradványait. A Titanic két darabja ugyanis egymás közelében, 3821 méteres mélységben pihen az óceánfenéken, 648 kilométerre Newfoundland partjaitól. Az OceanGate Expeditions által üzemeltetett Titan tengeralattjáró június 18-án, vasárnap tűnt el a helyszínen.
85 millió forintért kínálják a nem mindennapi Titanic-élményt
Az OceanGate Expeditions 250 ezer dolláros (azaz 85 millió forintos) részvételi díjat kér el egy nyolcnapos expedícióért, amelynek része az utazás a cég karbonszálas tengeralattjáróján, „nem mindennapi élményt és valami különleges felfedezését” ígérve. A vállalat szerint a Titan ötszemélyes tengeralattjárót arra tervezték, hogy lemerüljön akár négyezer méteres mélységig is.
Ezeken a tengeralattjárós Titanic-expedíciókon jellemzően egy pilóta, három vendég és egy túravezető vesz részt. Induláskor a merülőhajó ajtaját kívülről elreteszelik, amely értelem szerűen azt jelenti, hogy kinyitni is csupán kívülről lehet. A felszínről a Titanicra való leereszkedés általában három órát vesz igénybe, és maga a teljes merülés tokkal-vonóval egy közel nyolc órás program.
Az út során a tengeralattjáró 15 percenként biztonsági üzenetet bocsát ki, ahogy a tengeralattjáró a víz feletti legénységgel rövid szöveges üzeneteket is tud váltani. Feltéve, ha minden rendben, és a jel nem vész el, mint ahogy vasárnap a Titan tengeralattjáró esetében történt. A merülés után egy óra 45 perc múlva megszakadt a kommunikáció a búvárhajóval: ekkor a hatóságokat is értesítették.
Kényelmetlen ücsörgés egy fémkoporsóban
Az OceanGate Expeditions utazásszervező alapítója tavaly megmutatta a CBS stábjának a Titanic roncsainak felfedezésére használt tengeralattjáró belsejét. Az eltűnt hajó lényegében egy kis kapszula, amelyet úgy terveztek, hogy öt ember épphogy elférjen benne. Ezen túl a tengeralattjáró körülbelül pár órányi víz alatti létre hivatott, két óra merülés lefelé, néhány óra felfedezés a Titanicon és környékén, majd újabb két óra alatt vissza a felszínre. Az utasok miután levették a cipőjüket, belépnek a tengeralattjáró belsejébe, ahol nincsenek se székek, se ülések, hanem ülnek a padlón törökülésben. A hajó orrában mindössze egy kis WC található, egy függönnyel leválasztva.David Pogue, amerikai televíziós riporter, aki szintén a CBS munkatársaként vett részt az említett expedícióban, elmondta, hogy minden utasnak, aki a tengeralattjáró fedélzetére lép, alá kellett írnia egy nyilatkozatot, hogy tudomásul veszi a biztonsági kockázatokat, például, hogy a tengeralattjáróval való utazás fizikai sérülést, fogyatékosságot, érzelmi traumát vagy halált okozhat.
Mike Reiss televíziós producer, aki szintén részt vett az expedícióban, megjegyezte, hogy a lemondó nyilatkozat csak az első oldalán háromszor említi opcióként a halált. Hozzátette, hogy a saját felelősségre vállalt utazás elején aláírt dokumentumban szintén szerepel, hogy az utasok azzal is tisztában vannak, hogy egy kísérleti, hatósági engedélyekkel nem rendelkező hajóba szállnak be.
Tűt a szénakazalban?
A kutatásban részt vesz többek között a New York-i Légi Nemzeti Gárda egyik speciális repülőgépe, illetve a Deep Energy nevű kutatóhajó. Magát az akciót, amelynek van egy felszíni és egy vízi szonáros verziója, az Egyesült Államok parti őrsége vezeti, a helyi haditengerészettel és a kanadai parti őrséggel közösen, valamint a kanadai és az amerikai légierővel kötelékben.
Mindeközben Emmanuel Macron francia elnök elrendelte, hogy az Atalante kutatóhajó is csatlakozzon a kereséshez, amely egy olyan víz alatti robottal van felszerelve, amely akár 4000 méteres mélységbe is eljuthat.
Alistair Greig, a University College London tengerészmérnök professzora két forgatókönyvet is felvázolt a Titannal kapcsolatban.
- A tengeralattjárók általában rendelkeznek egy olyan ballasztsúllyal, amelyet vészhelyzetben ki tudnak engedni, és így a felhajtóerő segít a felemelkedésükben. Ha kommunikációs és/vagy elektromos hiba történt, ez esetben a Titan valószínűleg valahol a felszínen lebeg, és várja a mentést.
- A másik forgatókönyv szerint viszont, ha a hajótest szivárog, akkor súlyosabb a helyzet. Ha ugyanis lesüllyedt a fenékre, és saját erőből nem képes felszínre emelkedni, a mentés lehetőségei nagyon korlátozottak. Ha le is jutnának a búvárhajóhoz, kétséges, hogy a nyílásához tudnának csatlakozni.